Формування монологічного мовлення в учнів початкових класів засобом емоційності медіаосвіти - Сіранчук, Н. (Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка., 2024)
У статті висвітлено дієвість практичного виклику основних емоцій засобом медіаосвітнього контенту з формуванням монологічного мовлення учнів початкових класів. Доведено, що збалансоване використання в медіаконтенті матеріалів, які викликають емоції (задоволення — радість, інтерес — ажіотаж, дистрес — горе, подив — переляк, сором’язливість — ніяковість — приниження, відраза — огида, гнів — обурення, зневага — презирство, страх — жах, байдужість — недбалість) суттєво покращить запам’ятовування та сприймання навчального матеріалу, а також позитивно вплине на розвиток монологічного мовлення учнів. Визначено важливість володіння вчителем початкової школи тонким смаком, мімікою, жестом, дикцією та добре поставленим голосом, для успішного використання медіаконтенту в практиці шкільного навчання з метою формування монологічного мовлення учнів. Процес формування монологічного мовлення учнів початкових класів засобом емоційності медіаосвіти становить єдність чуттєвого й раціонального відображення дійсності, в якій значну, а часом і вирішальну роль відіграє емоційний фактор. Відповідно до того, як покращується монологічне мовлення учнів, і за сприятливих позашкільних умов розвитку учня співвідношення чуттєвого й раціонального досягає рівноваги, інколи — раціональне переважає. В учнів початкових класів чуттєве пізнання виражається складною триєдністю відчуттів, сприймань та уявлень: спочатку відчуття як сигнал до розкриття шуканого, потім, значно повніше, сприймання і, нарешті, чуттєво-наочне уявлення. Психічний розвиток учня початкової школи дуже інтенсивний: змінюються й вдосконалюються психічні процеси уваги, уяви, пам’яті, мислення, мовлення, розвивається довільна регуляція поведінки; закладаються основи особистості. У цей період особливо значна роль учителя у формуванні громадських і особистісних якостей учня, його здібностей до оволодіння мовно-літературною освітою. Адже нема межі здібностям дитини, якщо педагог виявляє до неї оптимістичне і творче ставлення.